אסופת צילומי חרקים
חיפוש לפי שם מדעי
חלוקה לפי מזיקים
חיפוש לפי נזק
חלוקה לפי נושא
תגיות כלליות
- Blattodea
- Hodotermitidae
Hodotermitidae
טַרְמִיטִי קָצִיר (שם מדעי: Hodotermitidae Desneux, 1904) היא מהמשפחות העתיקות של הטרמיטים והנפוצה בעולם הישן באזורי הסוואנות ובמדבריות. המשפחה מתייחדת בכך שכל בני הכתות בה הם בעלי עיניים מורכבות ומפותחות. החלק הפנימי של הלסתות בחיילים משונן. טַרְמִיטִי קָצִיר מחפשים מזון ואספים את המזון מסביבות הקן. לרוב הפועלים אינם מתרחקים יותר ממטר מפתח הקן ממנו יצאו לחפש מזון הנאטם בדרך כלל לאחר השימוש בו והפועלים חופרים פתח חדש הרחוק ממנו. בדרך כלל הפועלים יוצאים לחפש מזון בקבוצות במידה וזמינות המזון נמוכה או מפוזרת במרחב הם יחפשו את המזון באופן עצמאי. הפועלים מותאמים מורפולוגית לחיפוש המזון והם קוטפים עשבים, עלים, קליפות עץ וזרדים רכים על פני השטח אותם הם נושאים בחזרה לקן תת-קרקעי שנחפר באדמה או נבנה בעץ. פעילות איסוף המזון של הפועלים מתבצעת בדרך כלל בשעות הלילה, משעות הערב המוקדמות ועד שעות הבוקר המוקדמות, כאשר טמפרטורות הסביבה מעל הקרקע קרירות יותר. בניגוד כמעט לכל משפחות הטרמיטים האחרות טַרְמִיטִי קָצִיר יכולים גם "לקצור" את מזונם באור יום הודות לכך שחלק מהפועלים בעלי פיגמנטציה כהה המגינה עליהם מקרינה אולטרה סגולה. פעילות איסוף החומר האורגאני במדבריות והטמנתו בחדרים בתוך קרקע הופך מינים אילו לבעלי חשיבות גדולה בשימורו בתוך הקרקע באזורים מדברים ובכך משמרים על פוריותה. במשפחה שלוש סוגים: Hodotermes, Microhodotermes, Anacanthotermes ומישראל תואר מין אחד בלבד למרות שיש בספרות המקצועית הערכה שני מינים נוספים שתוארו ממצרים ומאזור ערב הסעודית נמצאים כאן. כל המינים משתייכים לסוג Anacanthotermes. הוספתי תיאור של מינים נוספים שצילמתי ותיעדתי באוסף PHTC במסגרת טיולים בעולם ואינם חלק מהפאונה בישראל.
רשימת מינים
Anacanthotermes ubachi
הטרמיט הגדול ביותר בישראל. כל בני הכתות בעלי עיניים מורכבות מפותחות. גבית החזה הקדמי דמוית אוכף. אורך גוף החיילים עד 13 מ"מ ואורך גופם של המכונפים כולל הכנפיים הוא עד 30 מ"מ. מהממצאים שברשותי מין זה לא נימצא חודר לתוך בתים בישראל.
![](https://phtcenter.com/wp-content/uploads/2021/03/Group-8-1-e1616204326442.png)
מידע נוסף
טֶרְמִיט הַקָּצִיר (שם מדעי: Anacanthotermes ubachi Navas, 1911) הוא הטרמיט הגדול ביותר בישראל. כל בני הכתות בעלי עיניים מורכבות מפותחות. קימת שונות בגודל החיילים והפועלים. אורך גוף החיילים מגיע עד 13 מ"מ ואורך גופם של המכונפים כולל הכנפיים הוא עד 30 מ"מ. המחושים בעלי 25 עד 23 פרקים. גבית החזה הקדמי דמוית אוכף. הקן נבנה בתת-הקרקע והפועלים אוספים את המזון הנמצא על פני הקרקע בסביבתו הקרובה. חלק מהפועלים בעלי פיגמנטציה כהה המאפשרת את פעילות איסוף מזון גם בשעות יום. תפוצת המין דווחה מטורקיה בצפון ועד עירק במזרח. ירדן וישראל בדרום כולל דווח מסיני וממרוקו. דיווחים אילו דורשים זהירות במיוחד לאור החפיפה עם מינים דומים מצפון אפריקה וחצי האי ערב. בישראל המין דווח מאזור באר שבע ודרומה עד אילת. מהממצאים שברשותי מין זה לא נימצא חודר לתוך בתים בישראל.
פעילות והתנהגות
טֶרְמִיט הַקָּצִיר ניזון בעיקר על עשבים יבשים, מוץ זרעים וקש. הטרמיטים פעילים בשעות הלילה אבל נצפתה פעילות באור יום גם בשעות הצהרים בחודשים החמים של אמצע הקיץ. הטרמיטים הגבילו את פעילותם על פי רוב לתא שטח בגודל של 20 ס"מ מפתח איסוף המזון מממנו הגיחו לפעילות האיסוף. בתוך תא שטח זה נחתכים הזרדים לפיסות קטנות של פחות מ- 1 ס"מ ונאספים בשלב ראשון אל תוך חדרי האיסוף בקוטר שבין 5 ל- 20 ס"מ הנמצאים במקומות מוגנים על פני הקרקע (תמונה). המזון המאוחסן בחדרים אילו מועבר לתוך הקן דרך פירים אנכיים לחדרי אחסון תת-קרקעיים שבדרך כלל ממוקמים בעומק של עד כ- 20 ס"מ ובנויים מחללים שקוטרם נע מ- 1 עד 6 ס"מ ובגובהם נע מ- 1 עד 2 ס"מ. בזמן שהפירים אינם בשימוש הטרמיט סוגר אותם בעיסה המורכבת מהפרשת רוק וחומר צמחי. מרכז הקן ובמיוחד חדר המלוכה, יכולים להימצא בעומק של עד מטר וחצי. בעבודת מחקר מישראל של החשיבות של טֶרְמִיט הַקָּצִיר על תהליכי המחזור של הפחמן וחנקן בקרקעות הנגב שפורסמה דווח על ידי וויליבי, שחק ודיקסון (1998) כי טֶרְמִיט הַקָּצִיר הוא גורם חשוב המסלק חומר צמחי מת מפני השטח, משמר אותו בתוך הקרקע אבל מביא גם לשחרור הפחמן וחנקן מהסביבה לאחר עיכול החומר הצמחי והפיכתו לצואה. בכך מין זה בעל חשיבות בתהליכים אקולוגיים בסביבה זו. התמונות באתר צולמו בגינה של בית בדימונה בישראל, בו נראתה פעילות בצוהרי היום בחדרי האיסוף, מתחת לפסולת קרשים ובתוכם שברי זרדים שנאספו ונגזמו בגינה.
Hodotermes mossambicus
![](https://phtcenter.com/wp-content/uploads/2021/03/Group-8-1-e1616204326442.png)
Hodotermes mossambicus
אחד מהמינים בעלי השפעה גדולה על סביבתם. הטרמיט בונה מערכת תת-קרקעית המורכבת ממספר יחידות כדוריות המחוברות ביחד על ידי תעלות ליצירת מבנה משותף וללא תילים מעל הקרקע. המין בעל תפוצה במדינות בדרום אפריקה וצפונה דרך השבר הסורי אפריקאי עד לקניה.
![](https://phtcenter.com/wp-content/uploads/2021/03/Group-8-1-e1616204326442.png)
מידע נוסף
המין (שם מדעי: Hodotermes mossambicus Hagen, 1853) הוא אחד מהמינים בעלי השפעה גדולה על סביבתם. הטרמיט בונה מערכת תת-קרקעית המורכבת ממספר יחידות כדוריות המחוברות ביחד על ידי תעלות ליצירת מבנה משותף וללא תילים מעל הקרקע. קימת שונות בגודל החיילים והפועלים. בנמיביה תוארו "מעגלי פיות" נראים באזורים המדבריים ככתמים עגולים חשופים מצמחיה בקוטר הנע בין 5 ל- 8 מ'. "מעגלי פיות" אלו הם תוצאה של פעילות איסוף המזון של הטרמיטים וגודלם מושפע מגורמים המשפעים על הפעילות הטרמיטים כעושר החומר הצמחי, טמפרטורת הסביבה ורמת האיסוף של המזון. הטמפרטורה המועדפת לפעילות הטרמיטים נעה בין 30 ל- 35 מעלות צלזיוס. המין בעל תפוצה מדרום אפריקה, נמיביה, בוטסואנה, זימבבואה וצפונה דרך השבר הסורי אפריקאי עד לקניה.
פעילות והתנהגות
עיקר הפעילות בקן מבוצעת במין זה על ידי הזחלים בשלב השישי. זחלים אילו אחראים על טיפול בביצים והאכלתם של שלבי הזחל הצעירים יותר, הפועלים הבוגרים, החיילים והמתרבים. מעריכים כי הזחלים אחראים להפצה של פרומונים חברתיים בקן. הקינים בעלי גודל אוכלוסייה קבוע. ביציקת גבס של קן מנמיביה נימצא כי קן אחד יכול לאסוף מזון משטח של 1,900 מ"ר ובו כ- 125 פתחי כניסה לאיסוף מזון בצפיפות של 0.3 חורים למ"ר. פעילות החפירה ויצירת המנהרות התת קרקעיות בעלת חשיבות גבוהה באזורים מדבריים ביצירת קרקע נקבובית ובכך הטרמיטים מחליפים את פעילות השלשולים בקרקעות לחות. פעילות האיסוף מבוצעת על ידי הפועלים הבוגרים היוצאים לקצור עשב עד למרחק של מטר מפתחי היציאה. לאחר איסוף המזון נאטם פתח היציאה ובדרך כלל אינו בשימוש בפעם נוספת ופתח חדש נבנה כמה מטרים קדימה ממנו. הפועלים הגדולים אחראים בעיקר על חיתוך החומר הצמחי בעוד שהפועלים הקטנים אחראים בעיקר על הובלת החומר הצמחי לקן. הפועלים אספו תחילה חומר צמחי שהיה פזור על הקרקע. פעולת הקציר התחילה רק לאחר שהסתיים איסופו. קציר העשב התבצע מלמעלה למטה והופסק לאחר שגובה העשב הגיע לכ- 3 ס"מ מהקרקע. הפועלים מעדיפים לקצור צמחיה ירוקה בעלת תכולת מים גבוהה בזמן שהיא זמינה בקרבת הקן אותה הם מעבירים ישירות אל החדרים בתת-הקרקע או משאירים בקרבת הפתחים להורדה ואחסון בהמשך היום. פעולת הקציר של עשב יבש עולות בהדרגה רק כשתכולת המים בצמחים בסביבה יורדת אל מתחת ל 10% בתקופת העונה היבשה. בזולולנד, בדרום אפריקה, נמצא כי המין יכול לקצור כמעט את כל היצור הצמחי החד-שנתי (כ- 3 טון חומר יבש לדונם). באזורים המועדים לשרפות יש בכך חשיבות גדולה היות והפעילות הזאת תורמת לדיכוי שריפות בשדות קוצים, ושימור של חנקן, גופרית וסלניום המידנדפים בקלות בבעירה. באזורים בהם יש בפעילותם משום תחרות על המרעה של המקנה האנושי ולכן הם נחשבים למזיקים של גידולי דגנים וקטניות למספוא. באזור צפון הקלהארי, בדרום מערב אפריקה, ההערכה היא כי המין צורך כ- 25% מיצור חומר צמחי יבש השנתי בשנים של כמות גשמים ממוצעת.